TÈCNICA DE PLANOLS

TÈCNICA DE PLÀNOLS AMB DIBUIX TÈCNIC.

Els que tenim afecció al modelisme maritim moltes vegades, quan passegem per algunes de les nostres platges, veiem alguna barca que ens agradaria construir. La mirem i remirem, però, no sabem com fer-ho per treure-li un plànol acceptable.
Aquest modest tractat, a forma de resum, intentarà solucionar aquesta mancança i farà de tu (esforçat lector) un bon tècnic naval.
El primer que as de fer és anar a la barca en qüestió, prendre-li les mides de la màniga total, l'alçada màxima de proa a popa i la central, que serà la minima. Una vegada a casa teva, faràs l'estri a la mida de la barca objecte d'estudi. (fig. A y B. En casos de vaixells de grans puntals i amb coberta es pot prendre les mides per fora com veus a la fig. C). L'estri, segons el dibuix que s'adjunta, serà d'un regla una mica mes llarg que la mànega de la barca, i un altre una mica més llarg que la alçada de la proa, que seran units en angle de 90º. (veure fig. 1, núm. 10). El regla vertical portarà unes guies a cada 10 o 20 cm per recolzar una fusta reglada (a forma de cinta mètrica) per prendre les mides.

Figura A Figura B

Figura C

Per fer la descripció ens serveix de model un "gussi" d'una eslora de 4,18 m. En el dibuix de camp núm. 1 pots veure que prenem les mides per fora o sigui per coordenades cartesianes.

Figura 1

Materials que necessitarem: un estri com el descrit, cordill, rotllo de paper adhesiu d'1 cm d'amplada, un metre, una cinta mètrica, una plomada, escaire, llibreta i llapis. Si fa vent és bo portar cartons blancs d'un format foli, que no voleien tant.
Treball de Camp. Hem arribat a la platja i estem davant la barca. Primer posarem el cordill lligat de proa a popa de la manera indicada en el dibuix núm. 1. Seguidament dibuixarem el perfil de la barca d'una manera aproximada. Dividirem la longitud de la barca sobre el cordill ja col.locat i degudament estirat de manera que les divisions caiguin sobre el centre de les quadernes 1,2,5,8,11,14 i 15. Si prens atenció veuràs que tant a proa com a popa les mides es prenen més juntes pel gran afuamenta que te la barca en les dues extremitats. Els centres sobre el cordill els marcarem anganxant-hi uns retalls petits de paper engomat. Enganxarem tires del mateix paper en el centre d'aquests quadernal (veure el dibuix) desde la quilla fins a la borda de la barca degudament aplomades per seguir el centre del quedaran. Amb aquestes instruccions tindrem la barca preparada per prendre les mides corresponents.
Que és un plànol de línies. El plànol de línies del buc és l'element descrptiu, que gràficament demostra les característiques de les seves formes. L'integren tres projeccions: longitudinal, transversal i horitzontal, que s'han de realitzar a escala per permetre obtenir, amb facilitat i sense lloc a confusió, les línies. Les línies rectificaran unes a les altres i les traslladarem a altres papers o directament a la fusta per construir el buc.
Abans però, us explicarem les tres projeccions, que donen forma al buc.
Projecció longitudinal o de perfil. El plànol de línies representa, en la projecció longitudinal, el perfil del buc de la nau. A més del seu contorn, es determina en ell la línia de flotació i una sèrie de línies paral.leles anomenades línies d'aigua, espaiades de forma uniforme, que estan assenyalades de baix a dalt amb números d'1 en endavant.
La línia de flotació i les d'aigua sota d'ella, es dibuixen amb traces continues. Les que estan per sobre de la línia de flotació són les falses i es representen amb traces interrompudes o discontinues. (veure els dibuixos de camp núm. 2 i 3).

Figura 2

Figura 3

En el perfil longitudinal es mostren també les seccions transversals, que corresponen a les quadernes de traçat, representades per línies perpendiculars a les línies dáigua. Solen estar separades per distàncies iguals i es numeren començant per l'esquerra. També en aquesta projecció es mostren unes línies corbades que corresponen als perfils de les seccions verticals o longitudinals, que veurem ara representades en la projecció horitzontal i que s'assenyalen amb caràcters romans. (Veure dibuix de camp núm. 4 plànol de formes longitudinals.)

Figura 4

Projecció horitzontal o de planta. S'acostuma dibuixar a sota de la projecció longitudinal l'horitzontal, que correspon a la representació del buc vist des de dalt. Figura en aquesta projecció les seccions transversals, com a prolongació de les assenyalades en el projecció longitudinal.
A partir d'una línia de cruixia o eix de simetria, dirigida des de la part mitjana de la popa, fins el punt de convergència de la proa i paral.leles a ella s'aprecien les seccions verticals, que corresponen a talls perpendiculars a les línies d'aigua. Els limits d'aquests, en tallar el buc produixen les línies corbes, marcades amb números romans ja comentats en la projecció vertical. (Veure dibuix de camp núm. 4 plànol de formes horitzontal.)
També en la projecció horitzontal es mostren unes línies corbes que corresponen a les línies d'aigua. Representen els diferents plans paral.lels, que tallen el buc horitzontalment, i proporcionen diferents contorns, segons els nivells teòrics que agafaria l'aigua en els seus costats en diferents situacions d'immersió considerant-lo sempre en idèntiques situacions d'adreçat.
Tant les línies que corresponen a seccions verticals com les línies d'aigua, es dibuixen únicament en la meitat del plànol horitzontal, per tractar-se de traçats simètrics.
Projecció transversal. Encara que cada projecció té característiques individuals, es pot dir que amb les dades gràfiques que conté aquest plànol i en els representats en el perfil longitudinal, que assenyala la separació de les quadernes del traçat, les línies d'aigua i les formes de roda i cordats podríem obtenir les plantilles necessàries per construir i verificar el nostre casc.
Aquest plànol transversal es col.loca per costum, en la banda dreta del dibuix i compren les seccions transversals o quadernes de traçat, que són les superficies que obtindríem si procedissim a serrar el buc perpendicularment al seu pla horitzontal seguint la línia de cadascuna de les seccions numerades des de la 1ª en endavant.
Hi ha més línies per descriure, però, no us vull atabalar més. Explicada la teoria, ja podem tornar a col.locar-nos davant la barca i començar a prendre les mides.
Bé, doncs som-hi. Preparat el cordill (veure el dibuix de camp núm. 1 dibuix 1) amb les separacions escollides col.locarem l'estri que hem preparat sobre el centre de les quadernes (començant per la primera) i arrambat a la borda i la regla horitzontal recolzada sobre les bordes de la barca. (Veure dibuix de camp núm. 1 dibuix 10).
Comencem a prendre les mides. Segons el full de camp núm. 1 al dibuix 2n. la presa de les mides de la 1ª quaderna es descriu de la següent manera: sota la regla horitzontal fins el cordill veureu que ens marca 10 cm; aquesta mida dona l'arrufo; sota la regla fins a la quilla marca 68 cm. de puntal; del centre del cordill fins a la borda 36 cm.; i de la borda fins a la quilla (per saber la forma corba de la quaderna) la 1ª mida marca 2 cm.; i succesivament 5 cm., 9 cm., 14 cm., 20 cm., 27 cm., i fins a la quilla 35 cm. Les mides que hem pres a la 1ª quaderna les prendrem a la 2ª, 5ª, 8ª, 11ª, 14ª i 15ª quaderna.
També prendrem amb la regla i plomada les formes de la roda i del codast, i les seves alçades, gruixos i amplades.
Amb la cinta mètrica prendrem la longitud de la barca, i les distàncies entre les marques del cordill (sempre apuntant les mides reals, ja que després sobre la taula de dibuix reduirem, segons l'escala escollida). No cal repetir que s'han de prendre totes les mides de llargada, amplada i gruixos dels bancs, del tàlem, senó, tapament de proa, etc. Els gruixos dels medissos i estemaneres de les quadernes. La quantitat de quadernes que hi ha a la barca. Fins a quina quaderna està el medís a un costat i a un l'altre. En definitiva, tot alló que fa falta per a què un plànol sigui més entenedor.
Ja a la taula de dibuix amb el quadern de camp, amb les mides acotades a la barca i un cop escollida l'escala per realitzar el plànol, començarem per dibuixar el perfil de la barca amb la quilla codast i roda. Marcarem el cordill i separarem amb les mides que tenim a la llibreta de camp les quadernes. Les dibuixarem amb una línia vertical, i a la seva dreta hi dibuixarem les quadernes tal com es pot veure en el dibuix núm. 2. Seguidament sota els perfils de la barca dibuixarem el pla de la borda o horitzontal. Segirem marcant unes línies que com més línies d'aigua es posin tindrem més punts de referència per marcar totes les quadernes.
Ara doncs, es fa necessari treure les línies d'aigua. Per fer-ho anirem al dibuix núm. 3 dibuix 2n. Agafarem el compàs. Posarem una puntera en el centre de la quilla de la 1ª línia d'aigua i l'altra puntera en l'encreuament de la mateixa línia amb el de la 1ª quaderna amb el número 1. Les marques triangulars numerades representen els compassos. Així, només ens cal fer el que indica el dibuix adjunt fent les marques 1, 2, 3, 4, 5, 6 i 7. Seguint les puntades tindrem la 1ª línia d'aigua del plànol horitzontal. Aquestes operacions les repetirem a les altres línies marcades en el dibuix 2n. (el de les quadernes) per acabar el plànol de línies d'aigües, i per poder trobar les formes de totes les quadernes que ens falten marcar, que trobarem més endavant.
Acabades les línies d'aigua o horitzontals, marcarem totes les quadernes (les 15 quadernes de la barca) tant al plànol longitudinal com a l'horitzontal.
Fet això utilitzarem el compàs guiant-nos amb els dibuixos del dibuix núm. 4t. Començarem posant una puntera del compàs en el centre de la quilla del plànol horitzontal (el de les línies d'aigua) de la quaderna núm. 3 i l'altra puntera a l'encreuement Mb la línia d'aigua núm. 1 (les línies d'aigua son marcades al plànol transversal). Passarem la mida a les quadernes de la secció transversal, que quedarà marcada amb un punt en la línia d'aigua núm. 1 del costat de proa i ja tindrem el primer punt de la quaderna del núm. 3. Seguidament tornarem al plànol horitzontal per agafar la referència en la quaderna núm. 3 la 2ª línia d'aigua. La passarem a la 2ª línia de les transversals. Aixó es repeteix fins a completar la línia d'aigua núm. 6, que ens donará la forma de la quaderna núm. 3. Repetirem l'operació a les quadernes núm. 4, 6, 7, 9, 10, 12 i 13 i haurem acabat totes les seccions transversals tal com es pot veure en el plànol transversal del dibuix núm 4.
Formes longitudinals. També es poden treure amb el compàs (es podrien treure amb el paralex, però no és tan segur). Prendrem les mides en el plànol transversal. Les prendrem de baix a dalt seguint la línia vertical núm. 3 i l'encreuament amb la quaderna núm. 4 amb la lletra A. Passarem aquesta mida al plànol longitudinal a la quaderna núm. 4. Seguirem posant la puntera del compàs en la línia 0 amb la B. Repetirem l'acció amb la C, etc. fins arribar a la I per completar la línia longitudinal. Els punts de sortida la 1ª línia ens els dona la perpendicular de les línies dáigua.
En resum, en els dibuixos veuràs les maneres de treure les formes d'una embarcació. Espero que aquesta explicació acompanyada amb els dibuixos t'ajudin a resoldre qualsevol situació plantejada alhora de voler aixecar el plànol del vaixell del que vols realitzar el seu model. Si és així em donaré per satisfet.

Text i dibuixos: Isidre Oliveras i Parera.
Copyright © 2001 "Modelismonaval.net"
webmaster@modelismonaval.net